Paljon on vettä virrannut Eurajoen ojissa – lue uusin raportti
1.7.2024
![](https://bin.yhdistysavain.fi/1597466/XFFyfgyHWeZlQquGHhjY0aVc5v@1000=ObqJVxG5fU/Ojavesi2023.png)
JOKIohjelman mukaan suuret virtaamat lisäsivät kuormitusta Eurajoessa vuonna 2023. Esimerkiksi Pappilankoskessa joen vuotuinen keskivirtaama oli vuonna 2023 huomattavasti keskiarvotasoa suurempi. Suuret virtaamat lisäsivät kiintoaine-, fosfori- ja typpikuormitusta.
"Epävarmuutta tuloksiin tuovat mm. kesäkauden ojien kuivumisesta ja ojat täyttävästä kasvillisuudesta johtuva näytteenottotauko. Vuoteen 2022 verrattuna virtaamien lisäksi kiintoaine- ja ravinnepitoisuudet kasvoivat useissa ojissa."
Tiedotteen mukaan tuoreimmassa ojavesiseurannassa ei kuitenkaan koettu suuria yllätyksiä.
Viime vuonna suurin kiintoainekuormitus tuli Ahmasojasta, fosforikuormitus Sirttalanojasta ja typpikuormitus Retkiojasta, jossa todennäköisesti on happamien sulfaattimaiden vaikutusta typpikuormitukseen. Tämä siis pinta-alakohtaisen tarkastelun perusteella.
Myös muissa Eurajoen kesiosan ojissa pH oli ajoittain melko alhainen.
Kokonaismäärien perusteella (kg/vuosi) arvioitaessa suurimmat kokonaisfosforin, liukoisen fosfaattifosforin, kokonaistypen ja kiintoaineen kuormitus tuli aiempien vuosien tapaan Köyliönjärveen laskevasta Ketelinojasta ja sen vieressä virtaavasta Sirttalanojasta.
Suoraan Eurajokeen laskevista ojista suurin kiintoaineen, kokonaisfosforin ja liukoisen fosfaattifosforin kuormitus tuli Ahmasojasta, ja suurin typpikuorma Raakkuunojasta.
JOKIohjelman mukaan toimenpiteitä kohdennetaan jatkossakin kuormittavimmille alueille.
Lue koko vuoden 2023 ojavesiraportti vesiensuojeluyhdistyksen kotisivulta. Siellä voit tutustua myös edellisiin raportteihin